Näytä edellinen aihe :: Näytä seuraava aihe |
Kirjoittaja |
Viesti |
timoson Kanta-asiakas
Liittynyt: 12 Kes 2012 Viestejä: 1163 Paikkakunta: Eteläinen p-pohjanmaa.
|
Lähetetty: 01.08.2023 22:51 Viestin aihe: |
|
|
Jalluri kirjoitti: | Ei meillä ole Pudasjärvellä mitää supeja eikä variksia mitä passittaa. Ihan hukkaan heitettyä aikaa siellä on missään passissa istua.
Tuommoset 3 linnun vuosikiintiöt nyt menee hyvänä lintuvuonna hyvänä päivänä jo tuplasti yli. Itse en jaksaisi tuommoisten kiintiöiden takia edes harrastaa metästystä. Ihan turhaa olisi. Puhumattakaan mistään koirien pitämisestä niiden takia. |
Eli ammutte kannat alas jos petoja ei ole? Saisi sinnekkin lyödä tiukat kiintiöt sitten ![Rolling Eyes](images/smiles/icon_rolleyes.gif) _________________ Ei italialaisen voittanutta. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Jalluri Kanta-asiakas
Liittynyt: 21 Kes 2009 Viestejä: 1177
|
Lähetetty: 01.08.2023 23:13 Viestin aihe: |
|
|
timoson kirjoitti: | Jalluri kirjoitti: | Ei meillä ole Pudasjärvellä mitää supeja eikä variksia mitä passittaa. Ihan hukkaan heitettyä aikaa siellä on missään passissa istua.
Tuommoset 3 linnun vuosikiintiöt nyt menee hyvänä lintuvuonna hyvänä päivänä jo tuplasti yli. Itse en jaksaisi tuommoisten kiintiöiden takia edes harrastaa metästystä. Ihan turhaa olisi. Puhumattakaan mistään koirien pitämisestä niiden takia. |
Eli ammutte kannat alas jos petoja ei ole? Saisi sinnekkin lyödä tiukat kiintiöt sitten ![Rolling Eyes](images/smiles/icon_rolleyes.gif) |
Mitä nyt höpötät? Kannat kasvaa ja laskee ihan ittekseen. Aivan sama ammutaanko niitä vai ei, niin muutosta on. Jos tuon verran ei ole tietoa kanalintukantojen vaihteluista niin pitää ihmetellä taas. Menee jyvärapakko hommiksi taas.
Ei ole yksi eikä kaksi vuotta, kun metät on viimeisen jahtipäivän jälkeen jääneet täyteen lintua, ja seuraavana syksynä ei ole ollut mistä ottaa. Luonto hoitelee sen puolen sen verran tehokkaasti, että siihen ei pysty isommalla alueella minkäänlaiset jahtiukot eikä koirat. Sitten kun alkaa taas nousukausi, niin silloin pitää ampua, silti kanta vaan nousee. Vuosi tai kaksi niin alkaa olla linnut matosia ja tietää, että taas on alamäkeä tiedossa.
Soitimelta paukuttamiset on sitten asia erikseen.
Vai oletko sitä mieltä, että mitä parempi on kanta, niin kannattaa ampua vähän vaan ja säästellä, että kyllä se kanta siitä jatkaa nuosuaan vuodesta toiseen. Niitäkin miehiä kuuluu olevan. Ja aina sitten manaavat, että ei lintua kuitenkaan ole ikinä. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Patruuna Kanta-asiakas
Liittynyt: 14 Mar 2022 Viestejä: 2791 Paikkakunta: Koillismaa
|
Lähetetty: 01.08.2023 23:29 Viestin aihe: |
|
|
valmet 412s kirjoitti: | EIVA kirjoitti: |
Kaikkien riistaeläinten vuotuiset metsästysmäärät perustuvat dokumentoituun pitäaikaiseen seurantaan. |
Näätä, kettu, mäyrä, rusakko, metsäjänis, kyyhky, kanadanhanhi yms ei taida kyllä minkään muun seurannan piirissä kuin saalistilaston vaikka riistaeläimiä ovat?
Patruuna:
Kyllähän se juuri saman aikamäärän verran lisääntyisi kuin ukot käyttäisivät sen ajan siellä petopyynnissä. Eli laskemisen sijaan istumaan supihaaskalle tai varispassiin.
Laskemalla vaikka sen 3h ajomatkoineen per vuosi, 9 ukkoa x 3h tekis noin 27h kyttäysaikaa vuodessa, meilläpäin taitaa olla kolmioita kunnassa noin 8kpl eli 216h menee taivaan tuuliin vuodessa...
2160h kymmenessä vuodessa, uskoisin jos tuon ajan istuu kytiskopissakin tai varispassissa niin jopa vain raatoa tulisi ihan kunnon kasa.
Montako kolmiota on koko suomessa ja millainen tuntimäärä siihen käytetään????
Petomääristä voisin kokemuksellani sanoa että noin joka toinen kytis tuottaa saalista, olen keskimäärin sen 3h siellä kopissa kerrallaan eli suunnilleen saman kuin laskenta.
Eli yksi kolmio vie 27h miestyötuntia eli 6h/elukka tekisi noin 4.5 petoa per kolmioon käytetty aika.
8 kolmiota kertaa 4.5 elukkaa tekee pyöreästi 36 elukkaa jo tässä meitin kunnassa.
36 pienpetoa, miettikääpä paljonko ne syö ja lisääntyy. |
Mutta jos laskennassa todetaan että kanta on surkea, metsästys aikaa rajoitetaan ja näin säästetään lintuja. Veikkaan että laskennoilla säästetään enempi lintuja kuin saman ajan käyttämällä petojen pyyntiin.
Siellä päin kuulostaa olevan todella paljon pienpetoja. Itsekkin aikoinaan jonkin verran kyttäillyt, talvella lähinnä ja ainut mikä haaskalla kulkee on kettu. Sitte tietysti kotkat, haukat, korpit, närhet.. Petojen talviruokintaa Muutaman ketun ampuu, mutta elättää lentäviä petoja että varmasti pärjäävät talven yli. Näädän loukkupyynti fiksuinta ja ketun pyynti koiralla, vaikka niitä ei sillain kyllä saa juuri väheneen. Ja variksien ja muiden lentävien häkkipyynti, paitsi se taidettiin kieltää. Oli kuulemma tehokasta kaikille lentäville jotka kanoja nokkivat. Ennen osattu riistakantoja hoitaa paremmin. Ketuillekkin oli myrkyt.
Sellainen pointti tuossa on vielä mitä et ole ottanut huomioon. Kun kautta lyhennetään, jää enempi aikaa pyytää niitä pienpetoja. Nyt kun ollut pitkiä kausia ja joka vkl menee linnun pyynnissä niin näätä ja kettuhommat jää tosi vähälle. Eli niillä laskennoilla myös LISÄTÄÄN petopyyntiä silloin kun sille on eniten tarvetta. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
valmet 412s Kanta-asiakas
Liittynyt: 13 Maa 2004 Viestejä: 16951 Paikkakunta: pohjois-stakunta
|
Lähetetty: 02.08.2023 04:50 Viestin aihe: |
|
|
Jalluri kirjoitti: |
Kannat kasvaa ja laskee ihan ittekseen. Aivan sama ammutaanko niitä vai ei, niin muutosta on. Jos tuon verran ei ole tietoa kanalintukantojen vaihteluista niin pitää ihmetellä taas. Menee jyvärapakko hommiksi taas.
Ei ole yksi eikä kaksi vuotta, kun metät on viimeisen jahtipäivän jälkeen jääneet täyteen lintua, ja seuraavana syksynä ei ole ollut mistä ottaa. Luonto hoitelee sen puolen sen verran tehokkaasti, että siihen ei pysty isommalla alueella minkäänlaiset jahtiukot eikä koirat. Sitten kun alkaa taas nousukausi, niin silloin pitää ampua, silti kanta vaan nousee. Vuosi tai kaksi niin alkaa olla linnut matosia ja tietää, että taas on alamäkeä tiedossa.
|
Kappas vain on jollain muullakin vähän eriäviä mielipiteitä.
Jkvi:
Toki lasketaan mutta onko noille riistalajeille ikinä ollut mitään alueellisia kiintiöitä? - > jos ei niin eikö laskeminen jälleen ole kuin tuuleen huutaas? _________________ Varisjahdin veteraani... |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Over&Under ***
Liittynyt: 23 Syy 2004 Viestejä: 395
|
Lähetetty: 02.08.2023 06:34 Viestin aihe: |
|
|
EIVA kirjoitti: | Lieneekö muillakin sama tilanne mutta ainakin meillä riistakolmioiden laskennat eikä muutkaan talkoot kiinnosta pieristanmetsästäjiä, hirvipuolen henkilöt on aina hoitaneet kaikki talkoojutut.
Korjaisikohan tilannetta jos rauhoitettaisiin kanalintujen metsästys kokonaan muutamaksi vuodeksi, sekin onnistuisi seuran enemmistöpäätöksellä kun kokouksissa on ainoastaan hirvipuolen edustajia. |
Tuskin. Ainakaan meillä kanalintuja ei muutenkaan metsästä - eikä ole metsäsänytkään juuri kukaan ja ei tästä montaa vuosikymmentä ole, kun oman seuran kokouksessa rauhoitettiin kanalinnut (varsinkin metso) useana vuonnasiitä huolimatta. Kokouksessa olevien hirvimiesten toimesta.
Kolmio tuli laskettua ja kärkenä ja kannustimena tuossa on PR-riistatieto (eli laske ja seuraa riistakantoja tai mahdollisia rajoituksia myös omiin jahtimuotoihin pitkällä tähtäimelläon tulossa). Silti porukkaa on vaikea saada kasaan. 9 laskijaa oli paikalla. _________________ jepjep... |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
valmet 412s Kanta-asiakas
Liittynyt: 13 Maa 2004 Viestejä: 16951 Paikkakunta: pohjois-stakunta
|
Lähetetty: 02.08.2023 06:43 Viestin aihe: |
|
|
Patruuna kirjoitti: |
Siellä päin kuulostaa olevan todella paljon pienpetoja. Itsekkin aikoinaan jonkin verran kyttäillyt, talvella lähinnä ja ainut mikä haaskalla kulkee on kettu. Sitte tietysti kotkat, haukat, korpit, närhet.. Petojen talviruokintaa Muutaman ketun ampuu, mutta elättää lentäviä petoja että varmasti pärjäävät talven yli. Näädän loukkupyynti fiksuinta ja ketun pyynti koiralla, vaikka niitä ei sillain kyllä saa juuri väheneen. Ja variksien ja muiden lentävien häkkipyynti, paitsi se taidettiin kieltää. Oli kuulemma tehokasta kaikille lentäville jotka kanoja nokkivat. Ennen osattu riistakantoja hoitaa paremmin. Ketuillekkin oli myrkyt.
Sellainen pointti tuossa on vielä mitä et ole ottanut huomioon. Kun kautta lyhennetään, jää enempi aikaa pyytää niitä pienpetoja. Nyt kun ollut pitkiä kausia ja joka vkl menee linnun pyynnissä niin näätä ja kettuhommat jää tosi vähälle. Eli niillä laskennoilla myös LISÄTÄÄN petopyyntiä silloin kun sille on eniten tarvetta. |
Meillä on petoa aika keskiverrosti, ei etelän eikä pohjoisen lukemia.... Täällä niitä kolmioita lasketaankin eli suhteutan oman kunnan asioihin laskelmat.
Tuo on taas paikkakohtaista jos koko pitkä kausi menee linnustukseen, niinkuin ymmärrät niin seurakiintiöt on äkkiä ammuttu, voi ekapäivänä olla täysi....
Toisaalta en ampuisi yhtään enempää vaikka olisi ilman kiintiöitäkin, maun saa ja metsälle pääsee, se riittää.
-kyyhkyt, rusakot, kauris, peura, hirvi ne millä pakkasta täytellään.
Ja kyllä, samaa mieltä että ennen hoidettiin tietyt asiat paremmin. _________________ Varisjahdin veteraani... |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
timoson Kanta-asiakas
Liittynyt: 12 Kes 2012 Viestejä: 1163 Paikkakunta: Eteläinen p-pohjanmaa.
|
Lähetetty: 02.08.2023 07:18 Viestin aihe: |
|
|
Jalluri kirjoitti: | timoson kirjoitti: | Jalluri kirjoitti: | Ei meillä ole Pudasjärvellä mitää supeja eikä variksia mitä passittaa. Ihan hukkaan heitettyä aikaa siellä on missään passissa istua.
Tuommoset 3 linnun vuosikiintiöt nyt menee hyvänä lintuvuonna hyvänä päivänä jo tuplasti yli. Itse en jaksaisi tuommoisten kiintiöiden takia edes harrastaa metästystä. Ihan turhaa olisi. Puhumattakaan mistään koirien pitämisestä niiden takia. |
Eli ammutte kannat alas jos petoja ei ole? Saisi sinnekkin lyödä tiukat kiintiöt sitten ![Rolling Eyes](images/smiles/icon_rolleyes.gif) |
Mitä nyt höpötät? Kannat kasvaa ja laskee ihan ittekseen. Aivan sama ammutaanko niitä vai ei, niin muutosta on. Jos tuon verran ei ole tietoa kanalintukantojen vaihteluista niin pitää ihmetellä taas. Menee jyvärapakko hommiksi taas.
Ei ole yksi eikä kaksi vuotta, kun metät on viimeisen jahtipäivän jälkeen jääneet täyteen lintua, ja seuraavana syksynä ei ole ollut mistä ottaa. Luonto hoitelee sen puolen sen verran tehokkaasti, että siihen ei pysty isommalla alueella minkäänlaiset jahtiukot eikä koirat. Sitten kun alkaa taas nousukausi, niin silloin pitää ampua, silti kanta vaan nousee. Vuosi tai kaksi niin alkaa olla linnut matosia ja tietää, että taas on alamäkeä tiedossa.
Soitimelta paukuttamiset on sitten asia erikseen.
Vai oletko sitä mieltä, että mitä parempi on kanta, niin kannattaa ampua vähän vaan ja säästellä, että kyllä se kanta siitä jatkaa nuosuaan vuodesta toiseen. Niitäkin miehiä kuuluu olevan. Ja aina sitten manaavat, että ei lintua kuitenkaan ole ikinä. |
Eikö enempi tuo luontanen vaihtelu oo kiinni siitä pesinnän onnistumisesta ja täälläpäin matoja näkyy vain n.10v välein. Jos pudiksella on 3v putkeen miinusta niin matoja? Ja kun pesintä onnistuu niin madot kuolee? Höpöhöpö.
Näköjään sielläpäin täysin sama asenne lintujen suhteen kuin jossain sorsapassissa ettei ne laukaukset näitä vähennä ![Shocked](images/smiles/icon_eek.gif) _________________ Ei italialaisen voittanutta. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Mettäkala Kanta-asiakas
Liittynyt: 17 Maa 2014 Viestejä: 1963 Paikkakunta: SuomiFinland
|
Lähetetty: 02.08.2023 08:20 Viestin aihe: |
|
|
timoson kirjoitti: | Eikö enempi tuo luontanen vaihtelu oo kiinni siitä pesinnän onnistumisesta ja täälläpäin matoja näkyy vain n.10v välein. Jos pudiksella on 3v putkeen miinusta niin matoja? Ja kun pesintä onnistuu niin madot kuolee? Höpöhöpö.
Näköjään sielläpäin täysin sama asenne lintujen suhteen kuin jossain sorsapassissa ettei ne laukaukset näitä vähennä ![Shocked](images/smiles/icon_eek.gif) |
Vähän menee lillukanvarsiin tämäkin keskustelu. Pointti varmaan kävi selväksi, eli ampuminen ei siinä määrin vaikuta lintukantaan kuten moni näkyy edelleen uskovan. Suuret linjat luonto piirtelee ihan omakätisesti ja siihen liittyy nuo madot vahvasti. Tuota en heti usko, että jossain alueella matoja olisi linnuissa vain 10 vuoden välein, koska ei niitä kaikissa linnuissa ole koskaan. Jos otanta sitten on muutama kiintiöteeri vuodessa, niin sen pohjalta en lähtisi kovin vahvasti asiaa kuuluttamaan. Pesintöjen onnistuminen (vallitsevat kelit kriittiseen aikaan) säätelee varmasti kaikkein tehokkaimmin kanalintukantaa ja jos sitten käy niin onnellisesti, että kelit osuu kohdalleen monta vuotta putkeen, niin matojen todennäköisyys lie kasvaa. Onkohan tutkittu virallisesti kuinka paljon, vaikea sanoa, mutta näin tuota itse olen tulkinnut.
Helpottaa vähän, kun ymmärtää miten vähän lopulta tietää näistä luonnon omista mekanismeista. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Jalluri Kanta-asiakas
Liittynyt: 21 Kes 2009 Viestejä: 1177
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:00 Viestin aihe: |
|
|
[/quote]
Eikö enempi tuo luontanen vaihtelu oo kiinni siitä pesinnän onnistumisesta ja täälläpäin matoja näkyy vain n.10v välein. Jos pudiksella on 3v putkeen miinusta niin matoja? Ja kun pesintä onnistuu niin madot kuolee? Höpöhöpö.
Näköjään sielläpäin täysin sama asenne lintujen suhteen kuin jossain sorsapassissa ettei ne laukaukset näitä vähennä [/quote]
No ei alkuunkaan näin eikä edes sinne päin.
En tässä rupea tämän enempää asiaa ruotimaan, kun menee off-topikiksi, eikä teerikebabin rasvan kostuttamilta huuliltani nyt solju lisää informaatiota aiheesta. Sitä löytyy netistä lukia asti jos aihe kiinnostaa.
Eipä onnistunut tuo lainaus näköjään. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Lahtinen ***
Liittynyt: 05 Maa 2004 Viestejä: 20483 Paikkakunta: Suur-Satakunta
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:09 Viestin aihe: |
|
|
Over&Under kirjoitti: |
Kolmio tuli laskettua ja kärkenä ja kannustimena tuossa on PR-riistatieto (eli laske ja seuraa riistakantoja tai mahdollisia rajoituksia myös omiin jahtimuotoihin pitkällä tähtäimelläon tulossa). Silti porukkaa on vaikea saada kasaan. 9 laskijaa oli paikalla. |
Itse olen ollut kolmiolaskennassa mukana säännöllisen epäsäännöllisesti noin 40v. Meillä lasketaan nyt samaa sivua ”kolmannessa polvessa”. Onhan tuossa kolmiolaskennassa ainakin itselle paljon muutakin, kuin se ”riistatiedon saaminen systeemeihin”.
Porukkaa on ollut aina enempivähempi vaikeaa saada, no omavetämälle sivulle olisi tänä vuonna ollut tunkua. Aika pitkältihän tämä perustuu niihin "vakilaskijoihin" ja sitten heidän agiteeraamaansa väkeen omalle sivulle.
Metsäkanalinnustus on ainakin meillä ”pyhä lehmä”, vaikkei ole vuosikausiin näytellyt enää aikuisten oikeasti mitään roolia jahtimuotona laajemmin. Esimerkiksi joku koiralla tai samoilumetsästyksenä harrastettu metsäkanalinnustus on aivan katoavaa kansanperinnettä meillä.
Meillä on kolminumeroinen määrä jäseniä ja pyysaalis omariistassa seuratasolla viimevuonna 6kpl, teeri 7kpl ja metso 1kpl No, jokuhan sanoo, että ei tuonne väki saaliitaan laita. Vaikka noihin vetäisi nollat perään, niin silti saalis olisi melkoisen maltillinen.
Meillä ainakin näissä asioissa tehdään seuratasolla sellaisia päätöksiä, joista itse olen vähän eri mieltä
Joskus puhuttiin isoon ääneen, että riistakolmiolaskijat saavat yhden lisäteeren kiintiöönsä. Laskettiin ja koitti kesäkokous. No, eihän tuollaista ”lisäteertä” mitenkään voi antaa. Osaa laskennassa olijoita ei näkynyt enää kertaakaan sen jälkeen. En yhtään ihmettele, itse olisin liputtanut tuon puolesta. Mutta ei.
Teerikiintiö meillä on lähes poikkeuksetta 2 ja yleensä uroksia. Kaveri juuri puhui, että näki viime vai edellisyksynä 500 teeren parven seuran alueella koivuissa ja ettei koskaan ole nähnyt missään niin paljon teeriä kerralla. Meillähän on se periaate, että vaikkapa peuroja on seurueen alueella noin 50, niin niitä voidaan syksyn aikana ampua ainakin 60kpl, ”kun niitä kumminkin tulee jostain”. Teerikiintiö taas on 2kpl ja niitä ammutaan se 10kpl kauteen. Mutta tässä on kyllä iso riski, ”että homma lähtee lapasesta, jos kiintiötä höllätään”
Itse arvostan näitä pitkiä metsäkanalinnustusikkunoita. En tiedä, mikä tuon muutoksen oikeasti mahdollisti. Ainakin näin koirattomalle jahtimiehelle metsäkanalinnustus on nykyaikana oikeastaan ainoita jahtimuotoja, jossa metsässä tulee kuljettua aseen kanssa kilometrien mittakaavassa. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
timoson Kanta-asiakas
Liittynyt: 12 Kes 2012 Viestejä: 1163 Paikkakunta: Eteläinen p-pohjanmaa.
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:27 Viestin aihe: |
|
|
On kyllä jalluri vetäny muutaki ku pulkkaa jos pesintä ei merkkaa suurinta osaa kannanvaihteluissa ![Laughing](images/smiles/icon_lol.gif) _________________ Ei italialaisen voittanutta. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Over&Under ***
Liittynyt: 23 Syy 2004 Viestejä: 395
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:30 Viestin aihe: |
|
|
Lahtinen kirjoitti: | Over&Under kirjoitti: |
Kolmio tuli laskettua ja kärkenä ja kannustimena tuossa on PR-riistatieto (eli laske ja seuraa riistakantoja tai mahdollisia rajoituksia myös omiin jahtimuotoihin pitkällä tähtäimelläon tulossa). Silti porukkaa on vaikea saada kasaan. 9 laskijaa oli paikalla. |
Itse olen ollut kolmiolaskennassa mukana säännöllisen epäsäännöllisesti noin 40v. Meillä lasketaan nyt samaa sivua ”kolmannessa polvessa”. Onhan tuossa kolmiolaskennassa ainakin itselle paljon muutakin, kuin se ”riistatiedon saaminen systeemeihin”.
Porukkaa on ollut aina enempivähempi vaikeaa saada, no omavetämälle sivulle olisi tänä vuonna ollut tunkua. Aika pitkältihän tämä perustuu niihin "vakilaskijoihin" ja sitten heidän agiteeraamaansa väkeen omalle sivulle.
Metsäkanalinnustus on ainakin meillä ”pyhä lehmä”, vaikkei ole vuosikausiin näytellyt enää aikuisten oikeasti mitään roolia jahtimuotona laajemmin. Esimerkiksi joku koiralla tai samoilumetsästyksenä harrastettu metsäkanalinnustus on aivan katoavaa kansanperinnettä meillä.
Meillä on kolminumeroinen määrä jäseniä ja pyysaalis omariistassa seuratasolla viimevuonna 6kpl, teeri 7kpl ja metso 1kpl No, jokuhan sanoo, että ei tuonne väki saaliitaan laita. Vaikka noihin vetäisi nollat perään, niin silti saalis olisi melkoisen maltillinen.
Meillä ainakin näissä asioissa tehdään seuratasolla sellaisia päätöksiä, joista itse olen vähän eri mieltä
Joskus puhuttiin isoon ääneen, että riistakolmiolaskijat saavat yhden lisäteeren kiintiöönsä. Laskettiin ja koitti kesäkokous. No, eihän tuollaista ”lisäteertä” mitenkään voi antaa. Osaa laskennassa olijoita ei näkynyt enää kertaakaan sen jälkeen.
Teerikiintiö meillä on lähes poikkeuksetta 2 ja yleensä uroksia. Kaveri juuri puhui, että näki viime vai edellisyksynä 500 teeren parven seuran alueella koivuissa ja ettei koskaan ole nähnyt missään niin paljon teeriä kerralla. Meillähän on se periaate, että vaikkapa peuroja on seurueen alueella noin 50, niin niitä voidaan syksyn aikana ampua ainakin 60kpl, ”kun niitä kumminkin tulee jostain”. Teerikiintiö taas on 2kpl ja niitä ammutaan se 10kpl kauteen. Mutta tässä on kyllä iso riski, ”että homma lähtee lapasesta, jos kiintiötä höllätään” ![Smile](images/smiles/icon_smile.gif) |
Meilläkin metsäkanalinnustus oli tosiaan pitkään "Pyhä lehmä", vaikka merkit viittasivat jo vuosia sitten siihen, että saalismäärillä ei ns. aikuisten oikeasti ole tässä lajissa merkitystä.
Silti puhetta seuran kokouksissa aiheesta oli aivan riittävästi - parhaimmillaan puoli tuntia meni päättäessä siitä, että onko 2 vai 3 teertä sopiva kiintiö. Todellisuudessa syksyllä ammuttiin sitten ehkä yhteensä kolme teertä seuran alueelta
Nykyään ei kanalinnut tunnu kiinnostavan enää lainkaan ja kokous nuijitaan läpi puolessa tunnissa.
Kolminumeroinen määrä jäseniä meilläkin ja aika vähän porukkaa laskentaan osallistuu, vaikka kyllä tosiasiassa tuollainen kävely metsässä varmasti hyvää tekisi itse kullekin. Ja mitä enemmän porukkaa saataisiin agitoitua mukaan, sitä helpompi olisi vetää veteraaniosastolla vaikka vain puolikkaan sivua.
Monta hyvää syytä tässäkin ketjussa tullut esiin, miksi laskenta kannattaa tehdä - jo itsensä kannalta. Viittasin edellisessä kommentissani ehkä enemmän siihen, kuinka olen itse yrittänyt viime aikoina saada porukkaa mukaan. Jostain syystä ei ole onnistunut. Olutkaan ei maistu, tosin jos sitä ei olisi talkooporukalle, niin ensi vuonna ei ehkä 9 laskijaa rivissä olisi
Laskijaporukalla kyllä tullaan jatkossakin kolmio laskemaan em. syistä. Sehän on ihan mukavaa touhua, eikä muuten tulisi maiden halki heinäkuun loppupuolella varmasti kuljeskeltua - ainakaan sitä linjaa pitkin, joka ei mene läheskään aina sieltä kulkemisen kannalta helpoimmasta kohdasta ![Smile](images/smiles/icon_smile.gif) _________________ jepjep... |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Jalluri Kanta-asiakas
Liittynyt: 21 Kes 2009 Viestejä: 1177
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:34 Viestin aihe: |
|
|
timoson kirjoitti: | On kyllä jalluri vetäny muutaki ku pulkkaa jos pesintä ei merkkaa suurinta osaa kannanvaihteluissa ![Laughing](images/smiles/icon_lol.gif) |
En ole missään väittänyt, ettei merkkaa. Totta kait se merkkaa suurinta osaa kannan kokoon.
Tuo matohomma sulla vaan meni ihan pieleen.
Ja esim nyt, vaikka oli hyvät kelit pesimisen aikaan, niin näyttää pesintä silti menneen heikosti ja yksittäisiä naaraita pyörii metässä.
Moni asia tuohon vaikuttaa, enkä ole ollenkaan vakuuttunut, että oma, jopa intohimoinen suhtautuminen lintujen metsästykseen näyttelisi siinä kovinkaan isoa osaa vaikka mielelläni itseäni haluaisinkin pitää tehokkaana huippusaalistajana. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
Lahtinen ***
Liittynyt: 05 Maa 2004 Viestejä: 20483 Paikkakunta: Suur-Satakunta
|
Lähetetty: 02.08.2023 09:48 Viestin aihe: |
|
|
Over&Under kirjoitti: |
Meilläkin metsäkanalinnustus oli tosiaan pitkään "Pyhä lehmä", vaikka merkit viittasivat jo vuosia sitten siihen, että saalismäärillä ei ns. aikuisten oikeasti ole tässä lajissa merkitystä.
Silti puhetta seuran kokouksissa aiheesta oli aivan riittävästi - parhaimmillaan puoli tuntia meni päättäessä siitä, että onko 2 vai 3 teertä sopiva kiintiö. Todellisuudessa syksyllä ammuttiin sitten ehkä yhteensä kolme teertä seuran alueelta
|
Kyllähän monessa porukassa on varmasti näkynyt se henki, että ”semmoista jahtimuotoa, jota ei enää itse harrasta, on ihan mukava vastuullisesti kesäkokouksessa vähän rajoittaa”
Over&Under kirjoitti: |
Kolminumeroinen määrä jäseniä meilläkin ja aika vähän porukkaa laskentaan osallistuu, vaikka kyllä tosiasiassa tuollainen kävely metsässä varmasti hyvää tekisi itse kullekin. Ja mitä enemmän porukkaa saataisiin agitoitua mukaan, sitä helpompi olisi vetää veteraaniosastolla vaikka vain puolikkaan sivua.
|
Metsässä kulkemisen kulttuuri on vähentynyt oleellisesti, osalla ikä tekee rajoitteita jo ja osalla joku muu.
’
Over&Under kirjoitti: |
Monta hyvää syytä tässäkin ketjussa tullut esiin, miksi laskenta kannattaa tehdä - jo itsensä kannalta. Viittasin edellisessä kommentissani ehkä enemmän siihen, kuinka olen itse yrittänyt viime aikoina saada porukkaa mukaan. Jostain syystä ei ole onnistunut. Olutkaan ei maistu, tosin jos sitä ei olisi talkooporukalle, niin ensi vuonna ei ehkä 9 laskijaa rivissä olisi
Laskijaporukalla kyllä tullaan jatkossakin kolmio laskemaan em. syistä. Sehän on ihan mukavaa touhua, eikä muuten tulisi maiden halki heinäkuun loppupuolella varmasti kuljeskeltua - ainakaan sitä linjaa pitkin, joka ei mene läheskään aina sieltä kulkemisen kannalta helpoimmasta kohdasta ![Smile](images/smiles/icon_smile.gif) |
Itse olisin halunnut seuratasolla koittaa tuota ”yhden lisäteeren kiintiötä” laskentaan osallistuville. Tuollahan ei saalismielessä ole mitään merkitystä kokonaiskuvaan, mutta fundamenttaalisena korvauksena todella suuri merkitys laskijalle jo kadehtimismielessäkin. Siihen homma varmaan sakkasikin . Ja toisaalta, en ole ihan varma, onko nykynuorissa sitten jo sellaista henkeä, että talkootyöstä pitäisi saada joku henkilökohtainen benefitti. Tuollainen ”lisenssi” olisi varsin hyvä, eikä keltään pois.
Kyllä ainakin ite katselen siellä laskennassa, onko ollut uusia hakkuita. Näkyykö merkkejä sorkkaeläimistä minkä verran. Hillojakin tuli syötyä jne. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
KHaivula Kanta-asiakas
Liittynyt: 30 Kes 2013 Viestejä: 2899
|
Lähetetty: 03.08.2023 10:51 Viestin aihe: |
|
|
Kyllähän tuo kolmiohomma taitaa tällä hetkellä olla paras vaihtoehto. Pitkällä aikavälillä antaa trenditietoa, vaikka kyllähän siinäkin puutteensa on.
Nyt ihan ilman tarkempaa tietoa mietin ääneen:
Tavoite on käsittääkseni mitata metsäkanalintukantojen määrää alueittain per neliökilometri. Eli siis paljonko lintua alueella on / miten poikuudet ovat onnistuneet.
Toteutuksen osalta ainut ongelma on se että kolmiolaskennat antavat tiedon miten jossain tietyissä maaston kohdissa (kolmio) lintua on vuosittain. Ei siis yleisesti sitä miten sitä on maastossa.
Linnut vaan tahtovat eri vuosina viihtyä erilaisissa paikoissa ja käyttäytyä myös vähän eri tyyliin, kun niiden rauhaa häiritään (lymyävät / siivittävät).
Kolmiot ovat varmaankin mietitty niin että pitävät sisällään erityyppisiä maastoja ja biotyyppejä? Kuinka paljon ympäristön muutkset (esim. hakkuut) vaikuttavat kolmioon / ne huomiodaan kolmiossa?
Voisiko esim. mennneen kesän perusteella arvioida sitä missä linnut ovat? Pesintä / alkukesän ollessa kuivaa ne viihtyvät eri paikoissa, kun taas märän kesän aikana.
Tai voisiko edes todeta ja huomioida että menneen / vallitsevan sään johdosta lintua ei löydy vaikka sitä olisikin?
Se vähän kokemuksen osalta mikä itsellä on, olen ollut huomaavinani että ainkaan omilla lähijahtialueilla lintujen määrä vaihtelee aika vähän. Enemmän vaihtelee se mistä ne löytyvät siltä alueelta missä yleensä ovat.
Viime vuonna kaveri sadatteli kun avauksessa ei lintuja löytynyt mistään. Me taas löydettiin vaikka samoisas maastoissa kuljettiin, mutta se johtui vaan siitä että linnut antoivat koirattoman kävellä vaan ohi / juoksivat alta pois. Saman olivat varmasti tehneet laskijoillekin.
Metsäriekkojen kanssa tämä korostuu. Laskennassa alueilla voi olla ihan nollaa, mutta koiran kanssa kyllä lötyyy.
Voisiko kolmiolaskennoissa käyttää koiria. Joku testi / koulutus vaikka, jossa todetaan koiran käytös linnuilla semmoiseksi että voidaan antaa hakea ja osoittaa linnut?
Eikös tätä jossain pohjoisen riekkoalueilla jo jotenkin hyödynnetä?
Koiran kanssa laskenta voisi mennä niin että seurataan jonkun alueen lintutilannetta (vaikak se valittu neliökilometrin / parin laatikko). Alueeksi toki valittaisiin semmoinen missä on yleensä lintuja. Tämän taas harrastajat itse tietäisivät kyllä.
Myös jonkinlainen jälkiarvio- / kehittämistieto voisi olla hyvä (en tiedä voisiko olla että tätäkin jo tehdään).
Eli kerätään tietoa niiltä alueilta missä laskentaa on tehty ja seurataan miten laskennat ja jahtikauden havainnot kohtaavat. Tämän tiedon pohjalta olisi sitten hyvä kehittää laskentatapaa ja siihen liittyviä vaikutteita (esim. sään vaikutukset).
Em. huomiot voisivat sitten vaikuttaa siihen minkälainen ja missä se kolmio minäkin vuonna on.
Tiedän että nämä ovat osin naivejakin ajatuksia kokeneempien mielestä, mutta ajattelin kuitenkin laittaa omia ideoita näkyville. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
|
|
Et voi kirjoittaa uusia viestejä tässä foorumissa Et voi vastata viesteihin tässä foorumissa Et voi muokata viestejäsi tässä foorumissa Et voi poistaa viestejäsi tässä foorumissa Et voi äänestää tässä foorumissa
|
|